Nå kan datamaskiner for første gang snakke lulesamisk
UiTs samiske språkteknologi-utviklere har nemlig laget en lulesamisk talesyntese med tre kunstige stemmer. Dette kan bidra til å bevare det unike språket.
![dame med lulesamisk kofte som står utenfor en bygning](https://uit.no/Content/849982/cache=20242506121745/transformation=kompJpgHighTommy/Silje_Mikkelsen__ddehallatgo_Forstar_vi_hverandre__UIT_19604_Foto_David_Jensen.jpg)
Lågå ássjev julevsámegiellaj dánna.
Talesyntese er en funksjon som leser opp tekst på din digitale enhet. Den gjør tekst om til tale og blir derfor også ofte kalt tekst-til-tale. Ved hjelp av talesyntese kan folk nå lytte til det som blir skrevet på nord- og lulesamisk. Dette er et viktig hjelpemiddel for personer med lese- og skrivevansker eller synsutfordringer.
– Jeg er glad for at moderne teknologi gjør det mulig å ha fungerende talesystemer med høy kvalitet også for minoritetspråk. Vi er veldig fornøyde med at vi nå lanserer talesyntesene og jeg er spent på hvordan lule- og nordsamiskspråklige synes det høres ut når datamaskinen snakker språkene, sier Divvuns taleteknologiekspert Katri Hiovain-Asikainen.
![Katri Hiovain-Asikainen dame](/Content/849984/cache=1718955723000/Katri.jpg)
I tillegg til den lulesamiske talesyntesen har utviklerne kommet med en ny, forbedret og mer tilgjengelig versjon av den nordsamiske talesyntesen.
Har overlevd fornorskningen
Vi har allerede begynt å kommunisere muntlig med maskinene vi omgir oss med, og dette kommer til å bli mer og mer vanlig. Nå når datamaskinen kan snakke samisk, trår de samiske språkene for alvor inn i den taleteknologiske tidsalder.
– De samiske språkene har overlevd fornorskningen fordi vi har snakket språkene med familiene våre i private hjem. I dag får apparaters språk større og større plass i slike sammenhenger, sier Inga Lill Sigga Mikkelsen, overingeniør i Divvun.
– Hjemme hos oss snakker jeg allerede med Siri på iPhone, en Sonos-høytaler og i bilen min, på norsk og engelsk. Det er ganske skummelt med tanke på at de samiske språkene må brukes for at de skal høres i fremtiden, men så får disse dingsene meg til å snakke andre språk hjemme hos meg selv. Derfor er en lulesamisk talesyntese et stort skritt i riktig retning og en utvikling som gir meg håp for fremtiden, fortsetter hun.
Hun snakker selv lulesamisk.
Tre kunstige lulesamiske stemmer
Sander Andersen, Sigmund Johnsen og Britt Inger Sikku har bidratt til prosjektet ved å gi sine stemmer til den lulesamiske talesyntesen. I talesyntesen kan man velge mellom hvilken kunstig stemme man vil høre, så når datamaskinen nå kan snakke lulesamisk, vil den høres ut som en av disse tre.
– Sander, Sigmund og Britt Inger har alle gjort et viktig arbeid for det lulesamiske språket, og nå vil deres stemmer bli med oss inn i fremtiden, og slik også bli hørt og brukt av nye generasjoner lulesamisktalende, sier Mikkelsen.
![Inga Lill Sigga Mikkelsen smilende dame](/Content/849985/cache=1718955872000/IngaLill.jpg)
Ny versjon av nordsamisk talesyntese
Den første nordsamiske talesyntesen ble publisert i 2015 i samarbeid mellom Divvun og Acapela. Nå er denne blitt forbedret med en ny versjon. Den nye versjonen har fått bedre lydkvalitet og uttale, og den er mer behagelig å høre på.
Men det viktigste er kanskje at denne versjonen vil være mye mer tilgjengelig for nordsamiske språkbrukere da den enkelt kan installeres i eget operativsystem, uten begrensninger og lisenskoder.
Den nye versjonen er utviklet helt med åpen programvare, og ny kode er utviklet og eid av Divvun-gruppa og UiT, og dermed også av Sametinget gjennom tidligere avtaler.
– Talesyntesen er en viktig komponent for muntlige dialogsystemer, og dermed en forutsetning for å lage lulesamiske versjoner av digitale assistenter man kan snakke med, sier Sjur Moshagen, leder for Divvun-gruppa ved UiT.
Nyttig i språkopplæring
Samisk talesyntese vil gi store muligheter for bruk av samiske språk i nye sammenhenger. I språkopplæringen vil det være veldig nyttig med talesyntese, slik at elever kan høre hvordan språket uttales.
Om talesyntesen legges til i digitale ordbøker vil man kunne høre hvordan ordet man har lett etter skal sies. I tillegg vil det være nyttig i skriveopplæringa da elever kan lytte til tekster de selv har skrevet.
De nord- og lulesamiske rettskrivingene, eller ortografiene som den kalles, er bare litt over 40 år gammmel. Det er derfor mange samiskspråklige som ikke har fått tilstrekkelig opplæring i å skrive og lese sitt samiske språk.
For Divvun er taleteknologi et viktig satsningsområde og i løpet av høsten lanserer Divvun også en sørsamisk stemme. Divvun er også godt i gang med arbeidet med talegjenkjenning, dvs at datamaskinen skriver det man sier, for både nord-, lule- og sørsamisk.
Om Divvun
![Divvun.jpg forskere samlet på en fjelltopp](/Content/849988/cache=1718956818000/Divvun.jpg)
Divvun er en permanent enhet ved Norges arktiske universitet (UiT) som jobber med å utvikle og videreutvikle samisk språkteknologi og praktiske hjelpemidler i nært samarbeid med Giellatekno, Senter for samisk språkteknologi.
De overordnede oppgavene til Divvun er å utvikle og holde ved like språkteknologiske verktøy for de samiske språksamfunnene, inklusive stavekontroller, grammatikkontroller, tastaturer, ordbøker og andre digitale og nettbaserte verktøy.
De aller fleste av Divvuns verktøy blir gjort gratis tilgjengelig som åpen kildekode. Divvun er finansiert av Kommunal- og distriktsdepartementet (KDD).
Divvuns språkteknologiske verktøy er tilgjengelige på: https://divvun.no og https://borealium.org
-
Fiskeri- og havbruksvitenskap - bachelor
Varighet: 3 År -
Fiskeri- og havbruksvitenskap - master
Varighet: 2 År -
Akvamedisin - master
Varighet: 5 År -
Bioteknologi - bachelor
Varighet: 3 År -
Master of Philosophy in Visual Anthropology
Varighet: 2 År -
Arkeologi - master
Varighet: 2 År -
Musikkteknologi
Varighet: 2 Semestre -
Peace and Conflict Transformation - master
Varighet: 2 År -
Indigenous Studies - master
Varighet: 2 År -
Computer Science - master
Varighet: 2 År -
Theoretical Linguistics - master
Varighet: 2 År -
Geosciences - master
Varighet: 2 År -
Technology and Safety in the High North - master
Varighet: 2 År -
Physics - master
Varighet: 2 År -
Mathematical Sciences - master
Varighet: 2 År -
Molecular Sciences - master
Varighet: 2 År -
Luftfartsfag - bachelor
Varighet: 3 År -
Arkeologi - bachelor
Varighet: 3 År -
Religionsvitenskap - bachelor
Varighet: 3 År -
Informatikk, datamaskinsystemer - bachelor
Varighet: 3 År -
Informatikk, sivilingeniør - master
Varighet: 5 År -
Historie - bachelor
Varighet: 3 År -
Religionsvitenskap - master
Varighet: 2 År -
Geologi - bachelor
Varighet: 3 År -
Kjemi - bachelor
Varighet: 3 År -
Samfunnssikkerhet og miljø - bachelor
Varighet: 3 År -
Automasjon, ingeniør - bachelor (ordinær, y-vei)
Varighet: 3 År -
Samfunnssikkerhet - master
Varighet: 2 År -
Nordsamisk fra begynnernivå - årsstudium
Varighet: 1 År -
Kunsthistorie - master
Varighet: 2 År -
Farmasi - master
Varighet: 2 År -
Religionsvitenskap - årsstudium
Varighet: 1 År -
Russisk - årsstudium
Varighet: 1 År -
Romfysikk, sivilingeniør - master
Varighet: 5 År -
Klima og miljøovervåkning, sivilingeniør - master
Varighet: 5 År -
Sosialantropologi - bachelor
Varighet: 3 År -
Bærekraftig teknologi, ingeniør - bachelor
Varighet: 3 År -
Forkurs for ingeniør- og sivilingeniørutdanning
Varighet: 1 År -
Historie - master
Varighet: 2 År -
Russlandsstudier - master
Varighet: 2 År -
Nordsamisk på morsmålsnivå - årsstudium
Varighet: 1 År -
Kvensk - årsstudium
Varighet: 1 År -
Anvendt fysikk og matematikk, sivilingeniør - master
Varighet: 5 År -
Barnevern - bachelor
Varighet: 3 År -
Sosialt arbeid - bachelor
Varighet: 3 År -
Governance and Entrepreneurship in Northern and Indigenous Areas - master
Varighet: 4 År -
Praktisk-pedagogisk utdanning for trinn 8-13 (deltid) - årsstudium
Varighet: 2 År -
Vernepleie - bachelor
Varighet: 3 År -
Internasjonal beredskap (samlingsbasert) - bachelor
Varighet: 3 År -
Datateknikk, ingeniør - bachelor (y-vei)
Varighet: 3 År