Bidrar med gamle joikeskatter på Riddu Riđđu
![Karoline_Trollvik_3.jpg](https://uit.no/Content/472344/Karoline_Trollvik_3.jpg)
Det har etter hvert blitt tradisjon at urfolksfestivalen Riddu Riđđu i Manndalen har sitt programslipp i Árdna på UiTs campus i Tromsø.
I flere år har UiT Norges arktiske universitet vært samarbeidspartner med Riddu. og i år er festivalsjef Karoline Trollvik ekstra stolt over hva man har fått til sammen:
– Jeg synes vi har fått til veldig spennende ting! At det gamle joikearkivet blir tilgjengelig for publikum, synes vi er utrolig fint. UiT er også sterkt inne med et eget seminar om jakt i urfolkssamfunn, og hvilket jaktfilosofi som ligger bak, forteller hun.
Arkivjoik
![Else_Grete_Broderstad.jpg](https://uit.no/Content/472347/Else_Grete_Broderstad.jpg)
Konservator i nordnorsk folkemusikk, Ola Graff ved Tromsø Museum Universitetsmuseet (TMU), vil delta i Joikelavvuen på Riddu Riđđu. Graff har tidligere skrevet bok om gamle joiker han har samlet fra kystkommuner i Finnmark, og mange av joikene er samlet inn som lydspor og arkivert ved TMU.
En av disse joikene ble joiket til Mathilde Nilsdatter fra Snefjord av Johan Abrahamsen på begynnelsen av 1900-tallet. Det er en kjærestejoik, en hyllest til henne. ”Om kjæresten min vil jeg joike. Ho er det daglige lys på stranda” lyder teksten. Om det var den poetiske joiken som gjorde utslaget skal være usagt, men Johan og Mathilde ble i alle fall gift med hverandre.
Hør kjærlighetsjoiken fremført av Albert Mortensen.
Du kan også være med å bidra til TMUs samling ved å joike nye eller gamle joiker. Eller ved å fortelle en god historie om joik. Ola Graff og Johan Máhtte Skum kommer til å være klar til å ta imot i Riddus egen joikelavvu.
Diskuterer jaktkultur
Hvordan videreføres tradisjonelle verdier i ulike jaktkulturer? Dette er professor Øyvind Ravna ved Det juridiske fakultet med på å sette søkelys på under et eget seminar og paneldebatt 15. juli. Leder Else Grete Broderstad ved Senter for samiske studier er moderator.
– Vi mener dette er en fin anledning til å sette fokus på urfolks jakttradisjoner. Øyvind Ravna vil for eksempel snakke om samiske jakttradisjoner og se det i forhold til juss på området, sier Broderstad.
UiT vil via masterstudenter på urfolksstudiet også vise fram hva som er nytt på forskningsfronten innenfor urfolksstudier.
– Studentene vil fortelle om politikk i kunst og hvordan inuitter presenteres blant annet i museumssammenheng på Grønland, om samiske grenseloser under andre verdenskrig i området Saltdal – Tysfjord, om språkrevitalisering blant evenkiene i Russland og om nenetsiske barns rettigheter til å lære sitt eget morsmål, forteller Borderstad.
Les mer om UiT-seminar på Riddu Riđđu (samisk tekst).
Riddu sessions og pulled tørrfisk
De frammøtte under programslippet i Árdna fikk en spennende musikalsk smakebit fra tre unge, samiske stemmer: Katarina Barruk, Marja Mortensson og Elina Waage Mikalsen. Alle tre har tidligere vært utvalgt som Årets Unge Kunstnere på Riddu, og sammen har de skapt Riddu sessions – som er noe helt nytt av året.
– Vi er også utrolig fornøyde med å endelig ha fått Ana Tijoux til Hovedscenen i år. Vi har lenge ønsket å få henne til vår festival, sier Trollvik om det musikalske programmet.
I tillegg fikk alle de frammøtte også servert flere av rettene som tilbys under selve festivalen. Riddu har et samarbeid med Kokkenes mesterlaug i Troms, og sammen har de – basert på nordnorske og lokale råvarer – kommet fram til spennende nyskapinger for de matglade. I år serveres for første gang ”pulled tørrfisk”, sterkt inspirert av matretten pulled pork som etter hvert har blitt svært populær. (Saken fortsetter under bildet)
![Mortensson_Barruk_Mikalsen.jpg](https://uit.no/Content/472346/Mortensson_Barruk_Mikalsen.jpg)
25 år med verden i Kåfjord
Else Grete Broderstad har vært med alle de 25 årene Riddu Riđđu har vært arrangert:
– Festivalen har endret seg fra å veldig bra, til enda mye, mye bedre. Det er klart at det har blitt mer profesjonelt, men det er like mye engasjement og entusiasme nå som da.
Festivalsjef Karoline Trollvik er derimot omtrent jevngammel med festivalen hun leder. Men det betyr ikke at hun ikke har mange år som festivaldeltaker bak seg. Hun har nemlig vokst opp med festivalen hver sommer. Hennes mor Annfrid Trollvik har vært frivillig på festivalen i alle år, bare avbrutt av barnefødsler.
– Det vi har drevet med i alle disse årene, er kunnskapsformidling. På Riddu har vi og alle andre som har deltatt fått lære alt fra bunnen av; fra hvordan man setter opp en lavvu til hvordan man planter og pynter på tradisjonelt vis. Dette er tradisjonskunnskap som er i ferd med å forsvinne, men her får vi gitt den videre. I tillegg har festivalen gitt oss et fantastisk stort og flott nettverk. Hvert år kommer verden til Manndalen. Vi har fått et nettverk - for ikke å si utvidet familie – i alle verdens land, forteller Annfrid Trollvik, som ikke uten grunn har fått tilnavnet Riddu-mamma. Hennes datter er enig:
– Riddu har vært med på å forme meg som person. Alle inntrykkene og det store nettverket – det har vekket en nysgjerrighet i meg. Det har gjort lysten til å reise stor – og da har jeg brukt nettverket jeg har fått, avslutter hun.
![Karoline_og_Annfrid_Trollvik.jpg](https://uit.no/Content/472341/Karoline_og_Annfrid_Trollvik.jpg)