![Illustrasjonsbilde](/Content/735792/cache=1625470660000/23668624-UB2021-banner-2.jpg)
Veileder
Veileder
I dette dokumentet gir vi deg noen råd om hva du bør tenke på når du skal veilede en litteraturgjennomgang på bachelor-, master- eller ph.d.-nivå. Disse rådene er basert på lang erfaring med spørsmål fra studenter og ansatte i forbindelse med veiledning i litteratursøk.
Vær oppmerksom på at litteratursøket kun er en liten del av den totale metodikken som skal benyttes ved gjennomføring av en litteraturstudie eller en stor systematisk kunnskapsoppsummering. Som veileder må du ha kjennskap til den metodikken.
Vi tar utgangspunkt i vår 5-stegsmetode. Husk at 5-stegsmetoden er også i en viss forstand en abstraksjon, i det at stegene nok i praksis kan gå en del over i hverandre, og at man ofte må vende tilbake til et tidligere steg som en konsekvens av det man erfarer.
Dette er et steg i prosessen med litteratursøk hvor vår erfaring tilsier at studentene opplever flest problemer, og hvor enkle grep fra veileder kan bety mye for studentens progresjon og forståelse av metodikken.
Det er viktig å huske at du som veileder er eksperten, og at studentene kanskje kan ha behov for flere veiledningstimer, før de har god forståelse for hva prosjektet egentlig går ut på. Vi møter ofte studenter som ikke er i stand til å forklare hva prosjektet går ut på, og vi kan da følgelig ikke bistå med nødvendig informasjon rundt litteratursøk.
Identifisering av prosjektets tematiske hovedelementer, oppleves ofte som en stor utfordring for studentene. En viktig metode å benytte seg av, før man skal finne de viktige søkestikkordene i eget prosjekt, er å spørre følgende spørsmål til seg selv: Hvilke hovedelementer fra eget prosjekt ønsker jeg å finne i relevante publikasjoner? Her kan veileder og student ha en god samtale/diskusjon rundt hovedelementene det gitte prosjektet skal søke svar på. Utfordre gjerne studenten til å arbeide frem oversatte hovedelementer til engelsk. Ordnett.no og andre digitale oppslagsverk kan være gode startpunkter for dette arbeidet. Husk at samtlige relevante databaser for litteratursøk, benytter engelsk som hovedspråk.
Kanskje har du hørt om PICO eller andre sånne problemformuleringsrammeverk. De kan i noen tilfeller være nyttige hjelpemidler for å identifisere de tematiske hovedelementene i problemstillingen vår. Vår erfaring er imidlertid at de ofte gjør mer skade enn gagn, nettopp fordi de lurer oss til å starte med en altfor kompleks struktur.
For å avhjelpe arbeidet og forståelsen av hvordan man bygger et strukturert og systematisk litteratursøk, foreslår vi at dere benytter vårt forslag til mal for hvordan søkeoppsettet kan se ut.
Veileder skal gi studenten tilgang eller tips til relevante artikler. Studenten kan da slå disse opp i aktuelle databaser, og sjekke indekseringen av disse. Her vil man alltid finne hvilke kontrollerte søkestikkord disse artiklene er indeksert med. Dette er et svært godt hjelpemiddel i arbeidet med å identifisere terminologien til hovedelementene i prosjektet, samt finne aktuelle søkestikkord. Veileder bør invitere til diskusjon rundt arbeidet med å finne relevante søkestikkord. Dette arbeidet innebærer alltid å finne korrekte vitenskapelige søkestikkord på engelsk, som passer inn i det aktuelle prosjektet dere jobber med.
Er du en erfaren veileder, bør du også demonstrere hvordan studenten benytter aktuelle databaser og hvordan dere kan slå opp i kontrollerte søkevokabular hvis databasen har disse tilgjengelig.
Veileder og student bør også sammen starte arbeidet med å notere inn søkestikkord i vårt forslag til mal for søkeoppsett.
Veileder bør kunne forslå hvilke og hvor mange referansedatabaser som kan gi best søkeresultat for det aktuelle prosjekt. Ansvaret for at studenten søker i den/de til enhver tid beste referansedatabase(r) tilligger veileder. Universitetsbiblioteket er alltid tilgjengelig for informasjon om relevante databaser, dersom det skulle være ønskelig. Veileder bør som et minimum ha kompetanse på hvordan man bygger strukturerte søk i relevante databaser. Veileder bør derfor ha orientert seg i vår nettressurs for strukturerte og systematiske databasesøk og eksemplene på det aktuelle nivået. Se vår oversikt over aktuelle referansedatabaser.
I dette steget er det avgjørende for sluttresultatet at veileder involverer seg. Når studenten har gjennomført sitt først litteratursøk, anbefales det at veileder og student sammen vurderer resultatet. Det vil alltid være rom for forbedringer eller justeringer av det første litteratursøket. Det kan dreie seg om å finne flere søkestikkord for hvert hovedelement, fjerne søkestikkord som returnerer irrelevante referanser, eller revurdere hvilke hovedelementer man skal bygge søket rundt. Husk at internasjonale publikasjoner kan benytte synonyme begreper du som veileder ikke har hørt om. Det er derfor viktig at dette arbeidet gjennomføres med et åpent sinn og fokus på struktur, systematikk og sluttresultat.
Veileder skal her ha oversikt over aktuelle databaser som bør benyttes i aktuelt prosjekt. Veileder skal også ha god forståelse for de utfordringer som ligger i å gjennomføre et gitt søkeoppsett i andre databasers grensesnitt. Se gjerne våre eksempel fra de ulike gradsnivå.